![Hudba - Zemlinského kvarteto a Pražský komorní balet - premiéra](https://www.mlp.cz/noRW_photodisplay/9b/23913_9b7efd275ce202623be0731ef99d4298.jpg)
Závěrečný koncert série 4plus 2021 přináší tři Dvořákova kvartetní díla, ale i přesto se na tomto koncertě dočkáme vzácných hostů – členové Pražského komorního baletu spolu se Zemlinského kvartetem přednesou světovou premiéru nové choreografie Aleny Peškové na hudbu Antonína Dvořáka, konkrétně na jeho smyčcový kvartet d moll op. 34. Na úvod koncertu zazní jediné autorovo kvartetní dílo, které je koncipováno jako jednolitý útvar, bez rozčlenění na jednotlivé věty. A tak, jako jsme celou sérii v lednu zahajovali prvním Dvořákovým kvartetem, tak ji zakončíme jeho posledním kvartetem G dur op. 106. Toto monumentální dílo shrnuje a uzavírá veškeré skladatelovo mistrovství; nalezneme zde vše, co bychom od Dvořáka očekávali, a ještě mnohem víc – prokomponovanou první větu, s nádhernými tématy a někdy až neobvyklými doprovody, takřka symfonicky znějící pomalou větu, několikadílné monumentální scherzo a propracované finále s radostným a optimistickým závěrem.
Program závěrečného koncertu série „4plus“ Zemlinského kvarteta se uskuteční ve spolupráci s Pražským komorním baletem
Antonín Dvořák: Smyčcový kvartet č. 4 e moll, B19
Hrají: Zemlinského kvarteto
„Kříž u potoka“> Hudba: Antonín Dvořák
(Smyčcový kvartet č. 9 d moll op. 34, B75) Tančí: Pražský komorní
balet Hrají: Zemlinského kvarteto
Antonín Dvořák: Smyčcový kvartet č. 13 G dur op. 106,
B192 Hrají: Zemlinského kvarteto
KŘÍŽ U POTOKA Taneční drama inspirované
stejnojmenným románem Karolíny Světlé Libreto, režie a choreografie: Alena
Pešková Hudba: Antonín Dvořák, Smyčcový kvartet d moll Scéna: Richard
Pešek jr. Kostýmy: Aleš Valášek Hrají: Zemlinského kvarteto Tančí:
12 tanečníků Pražského komorního baletu Délka: 40 minut „…
Způsob, jakým jsem se rozhodla příběh ‚odvyprávět' a jakým
pracuji s tanečníky, není asi úplně neobvyklý. Pracováno s ním
však do důsledku, dost možná neobvyklý efekt přinese. Chybí tu pro tanec
tolik typický ornament. Všechny pohyby tu jsou ‚významotvorné' a
hlavně ‚emocetvorné'. Vše by mělo působit velmi nepřipraveně, a
tedy přirozeně – což je na jevišti vždy to nejtěžší. Jako když hudba
a pohyb na poslední chvíli vytrysknou z právě prožívaného.
Tanečníkům nechávám uměleckou svobodu do té míry, do jaké jsou
absolutně pravdiví a přesvědčiví. Pokud se toto podaří, bude pak,
myslím, velmi lehké nechat se strhnout dost rychlým sledem obrazů. Jako
prohlížením fotografií v albu, kdy z gesta či výrazu tváře
vytušíme, k čemu mohlo dojít i mimo záběr…,“ upřesňuje
Alena Pešková.
„… Karolína Světlá pracuje ve svém slavném románu s několika nadčasovými tématy, ze kterých jsem si já pro naše představení vybrala pouze ta, která – jak se domnívám – zrcadlí i geniální Dvořákova hudba. Jedním z těch témat – dnes myslím, velmi aktuální – je hledání smyslu života. Hlavní postava Eva převzala po svých pěstounech lásku ke knihám a vzdělání, ale čím víc toho ví, tím větší pociťuje prázdnotu. Když se tedy dozvídá o jakémsi prokletí rodu Potockých, rozhoduje se, že právě ona rozptýlí všechny pověry a kletbu zlomí. Dalšími tématy jsou nedorozumění a oběť. Vystupují hned, jakmile Evin ženich Štěpán zjišťuje, že ho snad Eva nemiluje tou láskou, která mu jediná dává smysl. Eva své city stále reviduje v knihách, chce se obětovat, a o to Štěpán rozhodně nestojí. Štěpánův bratr Ambrož, na první pohled zapšklý člověk, pak bere na sebe oběť největší… Vzdává se dlouho skrývané lásky k Evě a nakonec je to on, kdo zaplatí životem za zrušení prokletí jejich rodu. Jako červená nit se celým příběhem vine postava Maričky, kterou asi nejlépe hudebně vystihuje druhá věta kvartetu. Pro Maričku je slovo věrnost snad jen synonymem pro pokrytectví. Každý chce přeci užít, co se dá, ale jen ona se tu nepřetvařuje…,“ doplňuje Pešková.
Vstupné 290 Kč / studenti a senioři 150 Kč, velký sál 19.30
PRAŽSKÝ KOMORNÍ BALET
je největší český nezávislý profesionální taneční soubor. Jeho počátky sahají do roku 1964, kdy Luboš Ogoun, Pavel Šmok a Vladimír Vašut založili původní Studio Balet Praha. V roce 1975 pak choreograf Pavel Šmok založil Pražský komorní balet, což způsobilo velký zlom ve vývoji československého baletu. Na repertoáru souboru byly zejména choreografie Pavla Šmoka, zároveň však hostujících českých i zahraničních choreografů. Soubor prošel cílevědomým a úspěšným vývojem, stal se významným reprezentantem tanečního umění ČR a hl. města Prahy v zahraničí, získal řadu významných ocenění.
Současná tvář PKB – to je deset stálých tanečníků a šest stážistů, kteří zvládají rozsáhlý pohybový rejstřík od technik vycházejících z klasického tance až po tanec současný, vlastní technický tým a management. Uměleckou vedoucí je Linda Svidró, která pokračuje v tradici s jasným zřetelem na uchování původní tvorby Pavla Šmoka. Spolupracuje se sólistkou a pedagožkou Kateřinou Dedkovou-Frankovou a baletním mistrem Igorem Vejsadou. Rezidenčním choreografem souboru je Petr Zuska, bývalý umělecký šéf Baletu ND a tvůrce evropského formátu. Pro PKB vytvořil divácky velmi úspěšné představení Kytice (sólista Dominik Vodička získal roku 2019 Cenu Thálie za nejlepší mužský výkon v kategorii tanec a pohybové divadlo, Petr Zuska cenu za nejlepší choreografii celostátní přehlídky Balet 2019).
Podmínky pro návštěvníky akcí
Návštěvníci kulturních a vzdělávacích akcí musí splňovat podmínky dle aktuálně platného mimořádného opatření ministerstva zdravotnictví. Podrobnosti čtěte na www.mlp.cz/podminkyucasti.